Energy First -ohjelman tavoitteena on vähentää kuitutuotteiden valmistuksen energiankulutusta 50 ja vedenkulutusta jopa 90 prosenttia. Myös hiilidioksidipäästöjä pyritään pudottamaan merkittävästi.
Kuitutuotteisiin kuuluvat muun muassa lautasliinoissa ja pyyhkeissä käytettävät kuitukankaat sekä pakkauskartonki.
VTT:n tutkimusohjelmassa on mukana on yli 50 metsäteollisuuden parissa toimivaa yritystä 15 maasta. Suomalaisia yrityksistä on 22.
Budjetiltaan noin 20 miljoonan euron ohjelma sisältää useita projekteja sekä Jyväskylään rakennettavan yhteiskäyttöisen pilotointiympäristön.
”Tutkimuslöydökset ripeästi käytäntöön”
”Rakennamme kansainvälisesti merkittävää tutkimusympäristöä, joka mullistaa kuitutuotannon prosessin”, kiteyttää VTT:n Biomateriaalit-tutkimusalueen johtaja Atte Virtanen.
![](https://www.kemiamedia.fi/wp-content/uploads/2025/08/Atte-Virtanen-2-kuva-VTT-231x300.jpg)
Ohjelman hankkeet avaavat uusia liiketoimintamahdollisuuksia niihin osallistuville yrityksille, kuten Valmetille.
”Vedenpoisto, energiatehokkuus, uudet 3d-kuiturakenteet ja kuitutuotteiden kestävyys ovat linjassa Valmetin tutkimus- ja kehitystavoitteiden kanssa.”, kertoo yhtiön tutkimus- ja kehitysjohtaja Sampo Immonen.
”Ohjelman globaalin yhteistyöverkoston ansiosta syntyvät tutkimuslöydökset voidaan tuoda ripeästi käytäntöön.”
Märkämenetelmää tehokkaampi prosessi
Laitteiston pilottihankkeeseen toimittaa Anpap oy, joka suunnittelee ja valmistaa airlaid-kuivapaperikoneita.
”Airlaid-teknologiaa ei ole aiemmin hyödynnetty sen täydellä potentiaalilla. Nyt se saadaan käyttöön sekä kertakäyttöisissä tuotteissa että kestotuoteryhmissä”, kertoo Anpapin teknologiajohtaja Tuukka Vihtakari.
Kuitukankaiden valmistuksessa airlaid-prosessi on joustava ja kuluttaa paljon vähemmän luonnonvaroja kuin wetlaid- eli märkämenetelmä.
Tuotteiden pärjättävä kestävyysanalyyseissa
Prosessissa syntyvät tuotteet tehdään niin, että ne läpäisevät LCA-analyysin (Life Cycle Assessment), joka mittaa niiden koko elinkaaren ympäristövaikutukset.
EU:n tulevan pakkaus- ja pakkausjäteasetuksen mukaan biopohjaiset kierrätettävät kuitupakkaukset joutuvat kestävyysanalyysiin.
”Ei siis riitä, että raaka-aine on biopohjainen, vaan myös prosessin tulee olla kestävä”, Atte Virtanen kuvailee.
Myös muoville etsitään vaihtoehtoja
Kuitupakkausten kysyntä lisääntyy verkkokaupan kasvun myötä 5–10 prosenttia joka vuosi.
Tarpeen ovat siksikin energiatehokkaat, helposti kierrätettävät pakkaukset, joiden hiilijälki on pieni.
Myös kuitukankaissa odotetaan voimakasta siirtymää perinteisistä muovia sisältävistä tuotteista selluloosapohjaisiin tuotteisiin.
Lue myös:
Tutkimushanke näyttää tietä kohti kestäviä kuitukankaita
Kertakäyttöisistä kuitukankaista ympäristöllisesti kestävämpiä
Tilaa Kemiamedian uutiskirje!
Tilaajana saat sähköpostiisi kerran viikossa kiinnostavimmat uutiset ja tiedot alan tapahtumista ja työpaikoista. Osallistut samalla arvontaan!